Endnu en hue efter denne beskrivelse. Denne gang med mønstret 3 ret, 3 vrang.
Der er strikket 24 cm inden aflukningen startede for at der kan blive et ombuk for neden på huen. På grund af det melerede garn ses ombukket ikke så tydeligt.
Endnu en hue efter denne beskrivelse. Denne gang med mønstret 3 ret, 3 vrang.
Der er strikket 24 cm inden aflukningen startede for at der kan blive et ombuk for neden på huen. På grund af det melerede garn ses ombukket ikke så tydeligt.
Denne taske er lavet i forbindelse med denne sæsons tema i Tekstilværkstedet, det kommunale ungdomsskoletilbud for elever i 4.-6. kl. Eleverne har fået et stort stykke bomuldstwill, som de har beviklet og farvet. Jeg har været lidt foran for at gøre det lettere for eleverne at forstå batikprocessen. Da vi lægger op til eleverne kan bruge det farvede stofstykke til en taske, har jeg også valgt at sy taske af mit stykke twill. Taskemodellen er fra Bettina Andersens bog: “Tasker i sting og stof”.
Som vanligt med batik fra min side er der batikfarvet to gange.
Det er første gang jeg i den grad har dyrket runde former i batikken. Først en masse viklinger.
og så farvet i citrongul.
Derefter nye viklinger ud fra samme princip; en masse runde figurer. Der er ikke søgt at vikle de samme steder som første gang.
Anden farvning med rød.
Egentlig havde jeg forventet, at de hvide cirkler fra første farvning, som ikke var dækket med viklinger, ville blive mørkere røde i anden farvning. Det var ikke tilfældet. Der er stort set ikke spor af cirklerne fra første farvning. Kun de steder, hvor viklingerne har ramt samme sted to gange.
For at vise eleverne, at man sagtens kan arbejde videre med det batikfarvede stykke stof, har jeg valgt at brodere og dekorere med perler og pailletter og andre runde dimser (de grå plader med huller. De stammer vist fra noget elektronik, der er blevet skilt ad). Broderiet er udført på broderimaskinen, hvor jeg først har komponeret de forskellige cirkelmotiver på pc i det tilhørende broderiprogram. Man kunne i stedet tegne sylinjer og så bruge symaskinens pyntesømme.
Da batikdekorationen og den efterfølgende broderidekoration er meget “cirklet”, skulle taskens form være mere i retning af noget firkantet for at give modvægt til alle ringene.
Mønstret til tasken er som nævnt fra “Tasker i sting og stof“. Modellen er at finde på side 38-39. Jeg har valgt samme størrelse og næsten samme fremgangsmåde som beskrevet i bogen. Foret skulle sys i til sidst i hånden og så var der noget med hankens montering jeg også har gjort anderledes. Her beskrives ændringerne.
Lynlåsstykkerne, de to stykker stof på hver side af lynlåsen, er klippet dobbelt, foldet på langs vrang mod vrang og lynlåsen er syet under.
Taskestykket og foeret er syet sammen hver for sig, med en åbning i bunden af foerstykket. Foertaskestykkerne består kun af taskens sider. Ikke stykkerne på hver side af lynlåsen. Begge taskedele er vendt ret mod ret, foeret inderst.
Og vendes.
Inden hullet i bunden af foeret lukkes til, er bundens trekantstykker syet sammen. På billedet anes det røde foerstykke lige bag det batikfarvede.
Hanken er først syet dobbelt og vendt. Derefter er den syet på taskens sidestykke. Ret mod siden af tasken.
Derefter er hanken vendt/presset opad. Endestykkerne, som sidder i forlængelse af lynlåsstykkerne, er klippet ned til 3 cm.
Og de er bukket rundt om det resterende sømmerum og syet på tværs.
Inden taskens foer blev syet sammen, har jeg syet en lomme i foeret samt sat en karabinhage fast i sidesømmen indvendigt. De sidste er til at hægte nøgler på, så de ikke gemmer sig på bunden af tasken.
Sidste år fik personalet på skolen udleverede Ipads. Alle med ens omslag. Jeg har egentlig længe villet lave et mere personligt omslag til min Ipad i stedet for det standardomslag jeg har fået den udleveret i. Som det ses er den neutral mørk grå/sort i farven. Den er lukket med elastik.
At det nok også er en god ide viste sig her før jul, hvor den var væk, fordi en anden på skolen havde fået den taget med i farten.
Nu skulle den være til at kende. Og naturligvis dekoreret, så det kendetegner sin bruger. Dekorationen afspejler mine undervisningsfag.
Flere elever har været meget optagede af QR-koden. Om den virker og hvordan jeg har lavet den? Den er såmænd syet ved at en QR-kode er blevet tegnet op med tern. Tegningen er så blevet brugt som korsstingstællemønster.
På bagsiden af omslaget skulle der være et hul til Ipad-kameraet. Det har vist sig ikke helt at fungere. Jeg skal have syet hullet større, da det lige nu dækker for noget af linsen.
Dekorationen på bagsiden, æblet, er valgt på grund af teksten og ikke noget med Apple. Desværre kunne jeg ikke finde en tilsvarende tekst på dansk. Omslaget er delvis syet efter samme princip som et bogomslag.
Jeg er absolut ikke ekspert i brugen af en Ipad. Det forhindrer jo ikke, at jeg syede omslaget i et banner fra butikken Expert. Udbredt ser den sådan ud.
Og når omslaget er åbent ser det sådan ud.
Og jeg lærer den da lidt bedre at kende efterhånden som den bruges.
Her kan du læse meget mere om tilblivelsen af Ipad betræk , se mange flere billeder af processen og få et indblik i designprocessen fra ide til færdigt, funktionelt produkt.
På skolen har vi i denne uge arbejdet skemafrit. Det vil sige, at det normale skoleskema er suspenderet og der har så været et andet indhold i lektionerne. Jeg har arbejdet med en gruppe elever, der forberedte et skuespil. I den forbindelse skulle der bruges en samedragt. Da jeg har arbejdet med elever, der syede kostumer til skuespillet, kunne jeg arbejde lidt på samedragten ved siden af.
Den originale samedragt er så vidt jeg har kunnet finde ud af syet af uldstof. Dette kostume er syet af bomuldslærred. Dekorationerne er lærred, skråbånd samt bånd. Lukningen foran er et par hægter.
Det vævede bånd om livet stammer fra Nordnorge.
Kraven er påsyet anderledes end jeg plejer. Sædvanligvis ville jeg sy kraven færdig og så sætte den på overdelen. Her har jeg i stedet valgt at sætte de to kravedele, underkanten, på overdelen med en kravedel på hver side.
Derefter er de to kravedele strøget opaf, syet sammen med zig-zag og til sidst er det grønne skråbånd syet på.
Dragten skal bruges af en pige i 6. kl. Stykket, de skal spille, er Snedronningen. Her er pigen Grete gået ud i verden for at lede efter sin ven, Kaj, som den onde Snedronning har fortryllet og bortført. Grete spørger om vej undervejs i sin søgen, og et af stederne hun spørger er hos en samekone.
Endnu et batiktørklæde. Også farvet på bomuldsvoile. Denne gang er der farvet marinebå først og derefter citrongul. Første foldnig var en harmonikafoldning på langs og ombundet fem steder. Det giver hvide længdestriber.
Blå og gul bør give grøn. Tørklædet er dog stadig ret blåt. Det skyldes muligvis, at den blå er meget mørk i forhold til den citrongule. Måske er det bare bedst at starte med den lysteste farve.
Anden vikling var tilfældige viklinger på tværs at tørklædet. Der skulle have været nogle flere. Det havde givet mere spil i farverne. Her et nærmere kig på farverne. De hvide pletter opstår når begge viklinger rammer samme sted på stoffet.
I mit vindue har jeg haft en glashylde hængende i to snore. Det har egentlig været en nogenlunde løsning. Dog ikke helt stabil, da hylden kunne blive skæv hvis man uheldigvis kom til at skubbe til den. Og tingene derfor faldt ned. Hylden var heller ikke helt så lang som vinduets bredde. Den løsning så således ud.
I sommers så jeg et sted en vindueshyldeløsning, som jeg synes lige ville være sagen. To glashylder monteret forskudt. Ikke fordi det ville give mere plads, men bare fordi det ville se pænere ud. På hylderne jeg så, var hjørnet afrundet. Afprøvninger af hyldens størrelse og form viste, at et afskåret hjørne ville virke mere let. Så den løsning blev valgt.
På billedet ses hyldebærerne.
Det hele er skruet op, så det kan afmonteres når vinduet skal males. Det er kun montage samt hyldedesign jeg kan tage æren for.
Jeg er ikke den store hækler. Alligevel har jeg vovet mig ud i denne hæklede jakke, som endda er et bestillingsarbejde. Det er nu ikke noget jeg gør det så meget i.
Modellen er ikke svær. Den var relativt hurtigt lavet.
Den er hæklet på tværs. Den største udfordring var nok at holde hæklefastheden. Det skyldes den manglende øvelse. Mønstret er et krydsstangmaskemønster.
Modellen er fra Familiejournalen nr. 52/2012.
Inden ærmerne blev syet i røg arbejdet på ginen. Den vil kunne fungere som vest. Så skulle der nok lige hæklet en eller flere rækker fastmasker i ærmegabene, så de matcher forkanterne.
Nu er det så spændende, om bestilleren er tilfreds med resultatet.
December måndens opgave i håndværk og design, afløseren for sløjd og håndarbejde, i min 4. kl. var at lave julepynt til juletræet. Det med pynt til juletræet satte visse begrænsninger m. h. t. størrelse. Det måtte eleverne så efterkomme. Samtidig var opgaven en øvelse i at eleverne skulle trække på de håndværkserfaringer de allerede har erhvervet i faget indtil nu.
Herunder et lille udpluk af elevernes arbejder. Disse er alle tekstile. Der var også elever, der arbejdede i træ og metal. Det kan jeg desværre ikke vise jer.
Som det ses var julesokker et hit. Og eleverne synes størrelseskravet var træls, da de små sokker ikke rigtig kunne rumme noget. Sådan er det.
Dette er andet år med håndværk og design på Bakkevejens skole.
I år har vi valgt et startemne i 4. kl., hvor eleverne gennem udførelsen af produktet, får prøvet en designmetode samt får erfaring med saveteknik samt håndsyning.
Ideen er en flad trædukke i 6 mm krydsfiner, som skal have tøj på. De færdige dukker skal hænge i loftet i den lokale børnetandklinik, som ligger lige ved siden af skolen.
Designopgaven var, at eleverne i små grupper skulle tegne en dukke – sammen. Efter tegn og send videre princippet. Det foregik ved at folde et A-4 papir i tre dele. På papiret var afmærket halsens bredde samt kroppens bredde. Disse to mærker er placeret på foldelinjerne.
Opgaven var nu først at tegne et hoved og bruge den markerede halsbrede. Så foldes hovedet ned bag og papiret sendtes videre til næste. Denne tegner overkrop til lidt under taljen, uden at have set tegningen af hovedet. Igen foldes det tegnede væk og sende til næste, som tegner underkrop og ben. Det var meningen, at eleverne ikke måtte tale sammen eller se det allerede tegnede imens. Til sidst endte papiret hos den elev, der havde tegnet hovedet. Eleverne havde nu en form på dukken.
Denne form var udgangspunktet for at save figuren ud i 6 mm. krydsfiner.
Tøjet skulle sys af filt. Det skulle dekoreres og sys i hånden. Der skulle læres at klippe ud efter mønster, at tråde en nål og at lave en knude på tråden.
Med tegningen af dukken var det opgaven, at eleven tegnede forskellige forslag til præcis hvordan tøjet skulle se ud. Farve, dekoration m.m. Til dekoration kunne f. eks. påsys knapper, perler, bånd.
Eleverne fik også mulighed for at stryge små transferbilleder på.
Da dukken jo ikke kan bøje arme og ben, har udfordringen været at få tøjet på dukkerne. Dette er løst ved at sy så meget som muligt sammen, trække tøjet på dukken og så sy det sidste sammen med dukken indeni.
Dette stiller krav til elevernes evne til at overskue syprocessen, så de ikke kommer til at sy noget sammen som forhindrer, at tøjet kan komme på dukken.
Træpladen har en vis tykkelse så tøjet skal være med sømmerum. Derfor har vi arbejdet med at tegne 1 cm sømmerum ind på mønstret inden det kunne klippes ud.
Ligeledes har eleverne lært noget om forside, bagside på tøj. Vigtigt, når der bliver dekoreret på både for- og bagside, at de to dele passer sammen til sidst. Det ene stykkes dekoration skulle jo nødigt vende ind mod træet. Det skal være synligt.
Til slut bores et hul i dukken så snoren til ophæng kan sættes i.
Desværre kan jeg ikke vise billeder af elever, der saver dukker ud, samt filer og pudser kanter. Glødeskriveren er anvendt til at dekorere ansigterne.
Nogle af dukkeresultaterne:
Til slut fik eleverne udleveret et evalueringsskema.
Et lille indtryk af dukker, der pynter hos børnetandklinikken.
Nu venter vi kun på den fernisering, som de vil lave for os. Dejligt, når det eleverne laver, kan glæde andre.
Startede i sommers med at strikke en top efter en opskrift i ugebladet “Hendes Verden”. Og med et twist som så ofte før.
Opskriften blev ændret lidt. Jeg synes bærestykket var alt for kedeligt, og efter at jeg havde strikket masser af 6 ret, 6 vrang og ikke mere havde brug for den meditative virkning, tegnede jeg et nyt bærestykke.
Det er inspireret at de færøske sjaler. Disse er strikket i ret og med en hulbort forneden. Altså lavede jeg bærestykket i overvejende retriller og tegnede et hulmønster, der passede med de indtagninger der skulle til for at forme bærestykket.
Nåede jo ikke at blive færdig i sommers, men så er der nyt til næste sommer.
Garnet er alm. bomuldsgarn.
Denne grydelap er tænkt som den første symaskineopgave i 4. kl.
Mit bud på opgavens løsning ser således ud:
Gennem opgaven skal eleverne lære at skifte tråd. De skal lære at indstille maskinen til forskellige zig-zagbredder samt forskellige stinglængder.
Grydelappen er i to lag stof, som er ordnet i kanten med en bred zig-zag, som er syet rundt flere gange til den dækker tilfredsstillende.
Stoffet er noget quiltet stof, som vi på skolen har fået et stort restparti af i forskellige farver.
Den syvejledning eleverne har fået kan læses her: Grydelap-Symaskineøvelse-vejledning
Det er ikke meningen, at eleverne skal lave samme dekoration som jeg har gjort. De skal trække et kort hvorpå står et eller flere ord, som har med mad at gøre. Disse ord skal danne udgangspunkt for deres dekoration.
Måske skolekøkkenet har lyst til at overtage de færdige produkter.
Spændende bliver det hvordan eleverne modtager opgaven.
Vi kunne godt bruge noget magnetophæng til køkkenknive, så de ikke blev sløve af at rasle rundt i en skuffe. En knivskinne var selvfølgelig en mulighed. En anden var at bruge magneter fra nogle kasserede harddiske.
Hvor vidt ideen var min mands eller min, kan jeg ikke huske. Nok snarere at den ene videreudviklede den andens ide.